Micii+chimisti



== Atomul este cea mai mică particulă ce caracterizează un element chimic, dintr-o substanţă,care prin procedee chimice nu poate fi fragmentată. Acesta constă într-un nor de electroni care inconjoară un nucleu atomic dens.Nucleul conţine sarcini electrice positive (protonii), sarcini electrice neutre (neutronii) , şi sarcinii electrice negative (electroni). Când numărul protonilor şi al electronilor este egal, atunci atomul este neutru (din punct de vedere electric) , însă dacă acest lucru nu se întâmplă , atunci atomul devine un ion , care poate avea sarcină electrică pozitivă sau negativă. ==

** În chimie şi fizică, atomul (în limba greacă ατομος înseamnă “indivizibil”) este cea mai mică particulă posibilă care încă mai păstrează proprietăţile chimice ale unui element chimic. Dacă, iniţial, cuvântul atom însemna cea mai mică particulă indivizibilă, mai târziu, după ce termenul a căpătat o semnificaţie precisă în ştiinţă, atomii au fost găsiţi a fi divizibili şi compuşi din particule şi mai mici, subatomice. Cei mai mulţi atomi sunt compuşi din trei tipuri de particule subatomice care guvernează proprietăţile lor externe: **

__Sistemul Periodic al elementelor__ ** De Truta Andreea,prof. Claudia Radu
 * //**electronii, au o sarcină electrică negativă şi sunt cele mai puţin masive particule subatomice;**//
 * //**protonii, au o sarcină electrică pozitivă şi sunt de aproape 1836 ori mai masive decât electronii;**//
 * **//neutronii, nu au sarcină electrică şi sunt de aproximativ 1839 ori mai masivi decât electronii.//**
 * Protonii şi neutronii creează un nucleu atomic dens şi masiv, ei fiind numiţi şi nucleoni. Electronii formează un larg nor electronic ce înconjoară nucleul.

= = =__//Izotopul//__ este specia de atom cu acelaşi numar atomic Z   dar cu  numar de masa A   diferit (adică aceleaşi proprietăţi chimice dar proprietăţi fizice diferite). Cuvântul "izotop" provine din grecescul //isos// (egal) şi //topos// (loc). Toţi izotopii unui element chimic au în învelişul electronic acelaşi număr de electroni  , iar nucleele lor au acelaşi număr de  protoni   ; ceea ce este diferit reprezintă numărul de  neutroni   .Fizicianul de origine britanică,  Sir Joseph Thomson   , a demonstrat în 1912 existenţa unor izotopi stabili care, la trecerea completă a  neonului   are loc o descărcare într-un tub şi o ricoşare a ionilor de neon în apropierea mijloacelor câmpurilor  magnetice  şi electrice   ; aceasta arată că elementul stabil de neon există în mai multe forme. Thomson găseşte doi izotopi de neon, unul cu masa de 20 şi celălalt cu masa de 22. Următoarele experimente arată că întâmplarea naturală a neonului conţine 90% din izotopul de neon cu masa de 20, 9,73% din izotopul cu masa de 22, şi 0,27% din izotopul cu masa de 21. Cercetările despre izotopi au fost continuate de mulţi oameni de ştiinţă, mai ales de către fizicianul englez, Francis William Aston  ; în munca lor au descoperit şi au studiat izotopi care sunt acceleraţi de dezvoltarea spectografică a masei.Este bine cunoscut că majoritatea elementelor în stare naturală sunt compuse dintr-un amestec de doi sau mai mulţi izotopi. Printre excepţii se găseşte şi beriliu (Be), aluminiul  (Al), fosforul  (P), şi sodiu  (Na). Greutatea atomică chimică a unui element este greuta tea medie a unei greutăţi atomice, sau masei atomice, a izotopilor. De exemplu, greutatea atomică a clorului este 35.457. Toţi izotopii elementelor cu numărul atomic mai mare de 83, după bismut (Bi), în sistemul periodic sunt radioactivi, şi puţini din izotopii gazoşi, similari potasiului-40 (K) sunt radioactivi.=

Cls. a VII a C Prof.Claudia Radu**
 * Sabo Daniela


 * __ MOLUL: __**
 * Molul reprezintă cantitatea de substanţă,numeric egală cu masa moleculară,exprimată în grame. **
 * Dacă la mol îi corespunde gramul,la kilomol ii corespunde kilogramul. **
 * !1 mol – 1 g **
 * !1 kmol – 1 kg **
 * Intr-un mol de substanţă,se găseşte un număr constant de molecule,numit N – numărul lui AVOGADRO. **
 * N = 6,023 x 1023 particule **